Претрага
454 items
-
Održiva eksploatacija izvorišta mineralnih voda na primeru Vrnjačke banje
Vladimir Živanović, Veselin Dragišić, Sava Magazinović, Jakov Andrijašević, Nebojša Atanacković (2022)Jedna od najznačajnijih i najposećenijih banja u Srbiji je Vrnjačka Banja koja je poznata po bogatstvu i dugoj istoriji korišćenja mineralnih voda. Obimna hidrogeološka istraživanja izvedena proteklih nekoliko decenija ukazala su na ograničenost rezervi mineralnih voda u uslovima dosta složene hidrogeološke građe područja pojavljivanja. Poslednjih godina eksploatacija ovog dragocenog resursa zadobija novu dimenziju, naročito nakon privatizacije pojedinih hotelskih kompleksa kada se povećavaju potrebe za mineralnim vodama i od kada počinje izrada novih vodozahvata što dovodi u pitanje održivu eksploataciju ...mineralne vode, izvorišta mineralnih voda, održivo korišćenje mineralnih voda, monitoring mineralnih voda, Vrnjačka BanjaVladimir Živanović, Veselin Dragišić, Sava Magazinović, Jakov Andrijašević, Nebojša Atanacković. "Održiva eksploatacija izvorišta mineralnih voda na primeru Vrnjačke banje" in Zbornik radova XVI srpskog Simpozijum o hidrogeologiji sa međunarodnim učešćem, Univerzitet u Beograd, Rudarsko-geološki fakultet (2022)
-
Efekti potencijalnog korišćenja postrojenja za preradu otpadnih voda kao energetskih izvora u sistemima daljinskog grejanja u Srbiji
Системи даљинског грејања постоје у 57 градова и општина у Србији и доминантно користе фосилна горива. У овим урбаним срединама су изграђени, или се планира градња система за пречишћавање отпадних вода. У раду је размотрена (са еколошког и енергетског аспекта) могућност додатног, енергетског коришћења топлоте пречишћене воде у СДГ, применом топлотних пумпи. На примеру Шапца је извршено поређење постојећег СДГ са системом који би применом топлотних пумпи искористио енергетски потенцијал система за пречишћавање отпадних вода. Добијени индикатори су послужили ...... централни систем за грејање санитарне воде нити централни системи за хлађење простора у постојећим зградама. 4.2 Систем за пречишћавање отпадних вода и избор топлотне пумпе Пречишћавањем комуналних, делом третираних индустријских отпадних вода и дела воде од инфилтрације у Шапцу настаје ефлуент ...
... примену топлотних пумпи у СДГ, неопходно је одредити количину топлоте која се из пречишћене воде као топлотног извора може користити у топлотним пумпама. Температуре воде на излазу из система пречишћавања отпадних вода су приказане на слици 4. 0 10 20 30 40 50 60 0 500 1000 1500 2000 2500 3000 ...
... урбаним срединама су изграђени, или се планира градња система за пречишћавање отпадних вода. У раду је размотрена (са еколошког и енергетског аспекта) могућност додатног, енергетског коришћења топлоте пречишћене воде у СДГ, применом топлотних пумпи. На примеру Шапца је извршено поређење постојећег СДГ ...Dejan Ivezić, Marija Živković, Aleksandar Madžarević . "Efekti potencijalnog korišćenja postrojenja za preradu otpadnih voda kao energetskih izvora u sistemima daljinskog grejanja u Srbiji" in Stručno-naučna konferencija TOPS 2019, Poslovno udruženje toplana Srbije (2019)
-
Analiza fenomena vertikalnog i radijalnog dreniranja vode pri konsolidaciji stišljivog i bedovoljno konsolidovanog tla| a u vezi sa tim i efikasnosti horizontalnih drenažnih slojeva odnosno vertikalnih drenova
Miloš Vlahović (1973)Miloš Vlahović. Analiza fenomena vertikalnog i radijalnog dreniranja vode pri konsolidaciji stišljivog i bedovoljno konsolidovanog tla| a u vezi sa tim i efikasnosti horizontalnih drenažnih slojeva odnosno vertikalnih drenova, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1973
-
Природни потенцијал минералних вода Србије - Natural potential of mineral waters in Serbia
Оливера Крунић (2021)Оливера Крунић. "Природни потенцијал минералних вода Србије - Natural potential of mineral waters in Serbia" in Рационално коришћење земљишта и вода у Србији - Sustainable Use of Land and Water in Serbia- Serbian Academy of Sciences and Arts; Scientific Conferences Volume CXCVII; Department of Chemical and Biological Sciences, Book 19, Српска академија наука и уметности (2021)
-
Старење бунара у алувијалним срединама различитог степена оксичности
Brankica Majkić (2013-09-27)Старење бунара настаје као последица процеса корозије и колмирања. Процесекорозије могуће је спречити уградњом филтерских конструкција од материјалаотпорних на корозију. Колмирање може да настане без обзира на врсту материјалаод кога се праве бунарске конструкције, а процесом може бити захваћенаприфилтарска зона па и зона саме водоносне средине. Из тог разлога тезa јеусмеренa на процесе који доводе до колмирања бунара и последицe опадањaкапацитета водозахватних објеката. Полазна хипотеза је да бунари стареразличитом брзином у срединама различитог степена оксичности. Хидрохемијскеи микробиолошке карактеристике подземних ...старење бунара, алувијалне издани, степен оксичности средине,колмирање, бунарски талог, локални хидраулички губитак, дозвољене улазнебрзине... доступност здравe водe за пиће. Пораст броја становника и потребе за водом у свету стално расту, а самим тим повећава се и притисак на водне ресурсе. Управљање водама обухвата читав низ активности које утичу на њихов квалитет, режим, коришћење и заштиту од вода. Повећање експлоатације вода, ширење урбаних ...
... карактеристике подземних вода на изворишту Трновче Према подацима хемијских анализа подземне воде на изворишту Трновче припадају неутралним водама са просечном вредности pH=7,2. Просечна вредност садржаја CaCO3 износи 366 mg/l, чиме се воде сврставају у групу врло тврдих вода. Просечна вредност ...
... анализама бунарске воде, са изворишта Кључ приказана је на слици 5.5. 5.2.1.1.3 Опште карактеристике подземних вода дренажног система Ковин- Дубовац Подземне воде дренажног система Ковин-Дубовац припадају неутралним водама, са просечном вредности pH=7,3. Тврдоћа воде је нижа у поређењу ...Brankica Majkić. "Старење бунара у алувијалним срединама различитог степена оксичности" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-09-27)
-
Vodosnabdevanje podzemnim vodama
Zoran Stevanović (2019)Zoran Stevanović. Vodosnabdevanje podzemnim vodama, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2019
-
Оцена перспективности изворишта "Вић баре" за водоснабдевање Обреновца
... podzemnih voda. Na ovom izvoristu formiranom u meandarskom podrucju Save danas se pomoéu 30 busenih i dva bunara sa horizontalnim drenovima zahvata proseéno 260 I/s vode. Problemi na izvoristu javijaju se zbog specifiénih prirodnih uslova sredine sa poviSenim koncentracijama gvozda i mangana U vodi, ali i ...
... prihranjivanja izdani reénim vodama usled koje su glavni izvor hranjenja. Pored ovoga, kada se razmatra uticaj prirodnih faktora, treba imati u vidu da dalje intenziviranje eksploatacije uslovljava i dalje intenziviranje procesa kolmatacije zbog poviSenih sadrzaja gvozda i mangana u vodi. lako fizi¢ko-hemijska ...
... fizi¢ki moguce, u ovim dokumentima ne govori se 0 nacinu na koji se ove koliéine vode mogu zahvatiti i o odrZivoj eksploataciji. Dosada§&nje analize ukazuju da poloZaj izvoriSta i intenzitet prihranjivanja izdani infiltracijiom voda Save stvaraju veoma povoljne uslove za primenu metoda vestackog prihranjivanja ...Бојан Хајдин, Душан Поломчић, Зоран Стевановић, Драгољуб Бајић, Катарина Хајдин. "Оцена перспективности изворишта "Вић баре" за водоснабдевање Обреновца" in XIV Српски симпозијум о хидрогеологији са међународним учешћем, Рударско-геолошки факултет, Београд (2012)
-
Razvoj algoritma fuzzy optimizacije u hidrodinamičkoj analizi za potrebe projektovanja sistema odbrane od podzemnih voda
Dragoljub Bajić, Dušan Polomčić (2019)Sistemi za odbranu od podzemnih voda se koriste za zaštitu hidrotehničkih objekata, priobalja, meliorativnih područja, naselja, rudnika, industrijskih područja, predstavljajući značajne segmente bez kojih bi funkcionalnost ovih objekata i područja bila dovedena u pitanje. Posebno složeni sistemi odbrane od podzemnih voda se karakterišu kod ležišta mineralnih sirovina, imajući u vidu njihovu dinamičnost, koja se ogleda u stalnom širenju ležišta, kao i činjenicu da ova ležišta prodiru duboko u stensku masu različitog strukturnog tipa poroznosti, a time i u podzemne ...upravljanje podzemnim vodama, hidrodinamički model, fuzzy logika, trougaoni fuzzy brojevi, znanje eksperta, optimizacijaDragoljub Bajić, Dušan Polomčić. "Razvoj algoritma fuzzy optimizacije u hidrodinamičkoj analizi za potrebe projektovanja sistema odbrane od podzemnih voda" in Tehnika, Centre for Evaluation in Education and Science (CEON/CEES) (2019). https://doi.org/10.5937/tehnika1904527B
-
Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke
Bojan B. Hajdin (2014)Bojan B. Hajdin. Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2014
-
Projekcija razvoja osmatračke mreže podzemnih voda u Republici Srbiji
Petar Dokmanović, Zoran Stevanović, Saša Milanović, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Veljko Marinović (2016)... statusa voda, kao i nekolicine nacionalnih projektno-planskih dokumenata iz domena upravljanja vodama. Projekcijom nisu obuhvaćene pojave i zahvati mineralnih i termalnih voda. U ovoj fazi projektovanja nisu razmatrane ni smernice vezane za monitoring u zaštićenim oblastima pijaćih voda. ME ...
... proistekle ocene pritisaka na (G)TPV prikazane su u tabeli 4 i na slici 2. Tabela 3. Klasifikacija hazarda od zagađenja PV difuznim zagađivačima Hazard od zagađenja podzemnih voda Indeks rizika Praktično bez hazarda < 0,1 Mali hazard 0,1 - 0,25 Umereni hazard 0,25 - 0,45 Srednji hazard ...
... je kvantifikacije hazarda/rizika od punktuelnog zagađivanja. Tabela 4. Klase rizika od zagađenja PV difuznim zagađivačima i proistekle ocene pritisaka na (G)VT Rizik od zagađenja podzemnih voda Indeks rizika Ocena pritiska Praktično bez rizika 0 do 1 Nije pod pritiskom Mali rizik ...Petar Dokmanović, Zoran Stevanović, Saša Milanović, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Veljko Marinović. "Projekcija razvoja osmatračke mreže podzemnih voda u Republici Srbiji" in Vodoprivreda 48 no. 279-281, Beograd : Srpsko društvo za odvodnjavanje i navodnjavanje (2016)
-
Postojeće stanje i budući trendovi u preventivnoj zaštiti podzemnih voda Srbije
Vladimir Živanović (2022)Podzemne vode predstavljaju osnovni, a u mnogim zemljama i jedini resurs za javno vodosnabdevanje stanovništva tako da zaštita podzemnih voda predstavlja bitan preduslov za njihovo dugotrajno i održivo korišćenje. Kako u svetu, tako i u Srbiji, zaštita podzemnih voda se najvećim delom svodi na primenu preventivnih mera zaštite. Kod planiranja zaštite većih prostora sve više se koriste metode za ocenu ranjivosti podzemnih voda. Njihova primena je posebno naglašena u karstnim područjima zato što se tu izdvajaju delovi terena sa ...Zaštita podzemnih voda, karte ranjivosti podzemnih voda, karta hazarda, karte rizika od kontaminacije, monitoring podzemnih voda, SrbijaVladimir Živanović. "Postojeće stanje i budući trendovi u preventivnoj zaštiti podzemnih voda Srbije" in Zbornik radova XVI srpskog Simpozijum o hidrogeologiji sa međunarodnim učešćem, Univerzitet u Beograd, Rudarsko-geološki fakultet (2022)
-
Hazardous substances in karst aquifer waters - one of the results of the operational monitoring of groundwater in Serbia
У циљу оцене стања животне средине и разумевања потенцијалних узрока још раније евидентираног лошег хемијског статуса водног тела подземних вода „Крш–север“, извршенa je хидрогеолошка проспекција шире околине лежишта бакра Мајданпек, која је укључилаистраживање површинског копа, флотационог језера и главних карстних врела и пећина. Имајући у виду да се експлоатационо поље рудника бакра Мајданпек директно граничи са карстном издани и водним телом подземних вода „Крш–север“, параметри квалитета подземне воде су анализирани (in situ и лабораторијски) на два главна карстна врела ...Zoran Stevanović, Veljko Marinović, Branislav Petrović. "Hazardous substances in karst aquifer waters - one of the results of the operational monitoring of groundwater in Serbia" in Geoloski anali Balkanskoga poluostrva (Annales geologiques de la Peninsule balkanique), University of Belgrade, Faculty of Mining and Geology (2020). https://doi.org/10.2298/GABP201107010S
-
Hidrogeologijata na mineralnite, termalnite i termomineralnite vodi vo teritorijata na S.R.M.
Georgi Kotevski (1979)Georgi Kotevski. Hidrogeologijata na mineralnite, termalnite i termomineralnite vodi vo teritorijata na S.R.M., Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1979
-
Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)
Kostadin J. JOVANOV (2016)Kostadin J. JOVANOV. Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija), Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2016
-
Gasovi u podzemnim vodama sa posebnim osvrtom na njihovo prisustvo u mineralnim vodama Srbije
Nadežda Dimitrijević (1973)Nadežda Dimitrijević. Gasovi u podzemnim vodama sa posebnim osvrtom na njihovo prisustvo u mineralnim vodama Srbije, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1973
-
Mikrobiološki diverzitet kiselog jezera Robule i uticaj jezerske vode na oksidaciju sulfidnih minerala
Srđan B. Stanković (2016-09-11)Jezero Robule, formirano u podnožju rudničke raskrivke Oštreljski planir (Rudnik bakra Bor), je nastalo kao posledica rudarskih aktivnosti. Mikrobiološki diverzitet ekstremno kiselog jezera Robule ispitivan je primenom kako klasičnih mikrobioloških metoda (svetlosna mikroskopija i kultivacija na selektivnim podlogama) tako i primenom savremene metode molekularne biologije (analiza polimorfizama terminalnih restrikcionih fragmenata; T-RFLP). Takođe, ispitivan je i potencijal i efikasnost jezerske vode u biološkom luženju mineralnog koncentrata, kao i u bioluženju uzoraka stare flotacijske jalovine Rudnika bakra Bor.Na osnovu dobijenih rezultata ...... rudničkih voda. Kada je reč o rudnicma sa podzemnom eksploatacijom, voda koja se sakuplja u oknima dok je rudnik aktivan se neprekidno ispumpava, tako da ne može doći do značajnije akumulacije vode. Međutim, kada prestane eksploatacija rude, rudnik se puni kiselim rudničkim vodama. Voda koja curi ...
... jona ovaj rastvor se nekada naziva „plava voda”. Kisele rudničke vode mogu sadržati i više od 1 gL-1 bakra, kao što je slučaj sa kiselim rudničkim vodama iz rudnika podzemne eksploatacije Čoka Marin kod Majdanpeka (slika 1) ili kiselim rudničkim vodama na dnu površinskog kopa rudnika bakra Cerovo ...
... približnoistog mesta gde je uzorkovana voda prvi put, kao i uzorci biomase iz plitke vode u neposrednoj blizini cevi koja odvodi vodu iz jezera. Za uzimanje uzoraka su korištene sterilne plastične bočice zapremine 50 mL. Nakon uzorkovanja, bočice su stavljene u prenosni frižider i transportovane su ...Srđan B. Stanković. "Mikrobiološki diverzitet kiselog jezera Robule i uticaj jezerske vode na oksidaciju sulfidnih minerala" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-11)
-
Geofizičke metode određivanja vezane i slobodne vode u kolektor stenama
Staniša Martinović (1984)Staniša Martinović. Geofizičke metode određivanja vezane i slobodne vode u kolektor stenama, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1984
-
Hidrohemijske karakteristike termomineralnih voda Mataruške Banje
Snežana Kretić, Jana Štrbački (2022)Mataruška Banja je naseljeno mesto u Centralnoj Srbiji, koje teritorijalno pripada opštini Kraljevo. Banja je poznata po prirodnim lekovitim vodama visokih temperatura. Formiranje termomineralnih voda vezuje se za rasprostranjenje magmatskih stena. Cilj rada je definisanje hidrohemijskog sastava ovih voda i razmatran je kroz rezultate osam kompletnih hemijskih analiza i jedne skraćene hemijske analize, uzete sa bunara MB-2/81. Hidrogeološka istraživanja, uzorkovanje i izrada kompletnih hemijskih analiza izvršeni su u periodu od 1981. do 2004. godine, dok je uzorkovanje i izrada ...Mataruška Banja, termomineralne vode, kvalitet podzemnih voda, vodonik-sulfid, metasilicijumska kiselinaSnežana Kretić, Jana Štrbački . "Hidrohemijske karakteristike termomineralnih voda Mataruške Banje" in XVI Srpski simpozijum o hidrogeologiji sa međunarodnim učešćem, 28.09−02.10.2022, Zlatibor, Srbija, Rudarsko-geološki fakultet (2022)
-
Određivanje zona sanitarne zaštite izvorišta podzemnih voda na bazi ukupnog vremena kretanja vode
Živanović Vladimir, Dragišić Veselin, Jemcov Igor, Magazinović Sava, Radosavljević Jovana. "Određivanje zona sanitarne zaštite izvorišta podzemnih voda na bazi ukupnog vremena kretanja vode" in XV Srpski simpozijum o hidrogeologiji sa međunarodnim učešćem, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet (2016): 489-494
-
Prirodno prečišćavanje i stimulisana bioremedijacija podzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima
Nenad M. Marić (2016-09-26)Disertacija se konceptualno sastoji iz dva dela kojima je obuhvaćen pasivan (prirodnoprečišćavanje) i aktivan remedijacioni pristup (stimulisana bioremedijacija) kodpodzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima.U prvom delu disertacije prikazani su rezultati osmatranja procesa prirodnogprečišćavanja u podzemnim vodama na lokaciji istorijskog zagađenja kerozinom.Tragovi zagađenja naftnim ugljovodonicima pronađeni su 20 godina nakon prosipanjakerozina. Ovo je stvorilo osnovu za proučavanje efekata dugotrajne izloženostipodzemnih voda procesima biodegradacije u terenskim uslovima. Uočeno je da sesnižene koncentracije elektron akceptora (O2, NO3-, SO42-) i povišene koncentracijemetaboličkih produkata biodegradacije ...... prethodno izolovanih iz zagađenih podzemnih voda. Tokom 60 dana tretmana postignuta je potpuna razgradnja svih komponenti zagađenja. Koncentracije naftnih ugljovodonika u podzemnim vodama na kraju tretmana bile su niže od 0,5 mg/l. Ključne reči: podzemne vode, naftni ugljovodonici, kerozin, prirodno ...
... prirodnog prečišćavanja u podzemnim vodama na lokaciji istorijskog zagađenja kerozinom. Tragovi zagađenja naftnim ugljovodonicima pronađeni su 20 godina nakon prosipanja kerozina. Ovo je stvorilo osnovu za proučavanje efekata dugotrajne izloženosti podzemnih voda procesima biodegradacije u terenskim ...
... blizini izvora zagađenja, nego o klasičnom "zagađujućem" telu u podzemnim vodama. Na intenzitet geohemijskih promena ukazuju i razlike u izotopskom sastavu podzemnim voda. Vrednosti δ13 CDIC u okviru ove zone su u intervalu od -2,48 do -15,36 ‰. Potvrdu o izloženosti podzemnih voda u okviru ove ...Nenad M. Marić. "Prirodno prečišćavanje i stimulisana bioremedijacija podzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-26)