Претрага
183 items
-
Примена аутокорелационе анализе издашности врела са циљем разумевања карстних хидрогеолошких система
Весна Ристић Вакањац, Вељко Мариновић, Саша Милановић, Љиљана Васић, Бранислав Петровић, Петар Војновић, Радисав Голубовић (2023)Карстна издан у највећој мери се прихрањује на рачун падавина. Међутим, чест случај је да режимска осматрања истицања појединих врела, не прате и осматрања метеоролошких парамeтара (на првом месту падавина, дебљине снежног покривача и температуре ваздуха). У овим случајевима аутокорелационе анализе нам умногоме могу помоћи да разумемо сам механизам истицања карстног врела, да ли се ради о узлазном или силазном режиму истицања, као и да имамо информацију о томе какве су анализиране године биле (сушне или кишне) и да ...Весна Ристић Вакањац, Вељко Мариновић, Саша Милановић, Љиљана Васић, Бранислав Петровић, Петар Војновић, Радисав Голубовић. "Примена аутокорелационе анализе издашности врела са циљем разумевања карстних хидрогеолошких система" in 50. симпозијум о операционим истраживањима - SYM-OP-IS 2023, Тара, 18–21. септембар 2023., Београд : Медија центар „Одбрана” (2023)
-
Analiza uslova formiranja oticaja reke Resave (istočna Srbija)
Vesna Ristić Vakanjac, Marina Mitrašinović, Veljko Marinović, Saša Milanović, Ljiljana Vasić, Branislav Petrović, Petar Vojnović (2023)Reka Resava zbog veličine sliva i količine vode koju daje Velikoj Moravi predstavlja jednu od najznačajnijih njenih desnih pritoka. U okviru njenog sliva jasno se izdvajaju gornji, geomorfološki raznolik deo sliva, koji je uglavnom izgrađen od karbonatnih sedimenata, i donji deo koji pripada Velikomoravskom basenu. Proticaj reke Resave se beleži u profilima Manastir Manasija koji kontroliše gornji deo sliva u iznosu od 358 km2 i Svilajnac, koji se nalazi na oko 3.5 km pre njenog ušća i koji kontroliše ...Vesna Ristić Vakanjac, Marina Mitrašinović, Veljko Marinović, Saša Milanović, Ljiljana Vasić, Branislav Petrović, Petar Vojnović. "Analiza uslova formiranja oticaja reke Resave (istočna Srbija)" in Zbornik radova III Kongresa geologa Bosne i Hercegovine sa međunarodnim učešćem, Neum, 21-23.9.2023. , Ilidža : Udruženje/udruga geologa u Bosni i Hercegovini (2023)
-
Tipomorfne genetske karakteristike magnetita,
Petar Zarić (1977)Petar Zarić. Tipomorfne genetske karakteristike magnetita,, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1977
-
Geološka studija ugljonosnih terena Despotovca i okoline
Петар ЈЕВРЕМОВИЋ (1975)Петар ЈЕВРЕМОВИЋ. Geološka studija ugljonosnih terena Despotovca i okoline, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1975
-
Anizotropija čvrstih stenskih masa definisana mehaničkim diskontinuitetima
Petar Lokin (1973)Petar Lokin. Anizotropija čvrstih stenskih masa definisana mehaničkim diskontinuitetima, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1973
-
Optimizacija procesa perforiranja naftnih bušotina
Petar Šućur (2009)Petar Šućur. Optimizacija procesa perforiranja naftnih bušotina, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2009
-
Geološka studija ugljenih terena Despotovca i okoline
Petar Jevremović (1974)Petar Jevremović. Geološka studija ugljenih terena Despotovca i okoline, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1974
-
Heterogenost i anizotropija ispucalosti čvrstih stenskih masa
Petar Lokin (1978)Petar Lokin. Heterogenost i anizotropija ispucalosti čvrstih stenskih masa, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1978
-
Kvartarni sedimenti jugoistočnih delova Panonskog basena
Petar Stević (2007)Petar Stević. Kvartarni sedimenti jugoistočnih delova Panonskog basena, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2007
-
Groundwaters of the "Valjevo karst" area (Western Serbia)
Petar Dokmanović, Veljko Marinović (2021)“Ваљевски карст” је подручје кoje заузима површину од око 780 km2, док откривени кречњак чини око 330 km2. Припада Унутрашњим Динаридима западне Србије. У литостратиграфском погледу доминирају карстификовани кречњаци средњег и горњег тријаса у којима су формиране карстне издани. Анализирани су и систематизовани доступни подаци хидрогеолошких и других релевантних истраживања. Приказана је разграната мрежа траса подземних вода између понора и дренажних пунктова, као и главне карактеристике шеснаест карстних врела (или „разбијених“ дренажних зона) и девет (група) бунара, подељених ...Petar Dokmanović, Veljko Marinović. "Groundwaters of the "Valjevo karst" area (Western Serbia)" in Geoloski anali Balkanskoga poluostrva (Annales geologiques de la Peninsule balkanique), University of Belgrade, Faculty of Mining and Geology (2021). https://doi.org/10.2298/GABP210311002D
-
Komparativna analiza završnih kontura površinskog kopa Drmno
Definisanje optimalne završne konture površinskog kopa od suštinskog je značaja za ostvarivanje strateških ciljeva u razvoju rudarskih projekata. Savremeni programski paketi i metode za optimizaciju granica kopa, zasnivaju se na pronalasku završne konture koja obezbeđuje maksimalan profit. U slučaju površinskih kopova uglja, kod kojih osim profita postoji i čitav niz dodatnih kriterijuma i strateških ciljeva, princip optimizacije granica prema profitu, najčešće nije u potpunosti primenjiv. Iz rog razloga za uspešno definisanje granica površinskih kopova, neophodno je sagledati čitavu lepezu ...Dejan Stevanović, Dragan Ignjatović, Tomislav Šubaranović, Mirjana Banković, Petar Marković. "Komparativna analiza završnih kontura površinskog kopa Drmno" in XV Međunarodna konferencija OMC 2022, Zlatibor, 12-15. oktobar 2022., Jugoslovenski komitet za površinsku eksploataciju (2022)
-
Optimizacija faznog razvoja Površinskog kopa Ciganuša – Škorac u cilju definisanja dugoročne dinamike eksploatcije
Definisanje dugoročne dinamike razvoja rudarskih radova koja je u potpunosti usaglašena sa strateškim ciljevima Investitora, veoma je zahtevan zadatak, koji vrlo često podrazumeva veliki broj ograničenja. Adekvatno definisana dinamika razvoja rudarskih radova treba da obezbedi dugoročne zahteve u pogledu kapaciteta, kvaliteta i raspodele resursa neophodnih za ispunjavanje strateških ciljeva, koji se po pravilu svode na ostvarenje maksimalnog profita. Uspešno definisanje dinamike eksploatacije (posebno kod metaličnih ležišta) u najvećoj meri zavisi od optimizacije faznog razvoja površinskog kopa, odnosno od pravilnog ...Dejan Stevanović, Petar Marković, Mirjana Banković, Milan Živković. "Optimizacija faznog razvoja Površinskog kopa Ciganuša – Škorac u cilju definisanja dugoročne dinamike eksploatcije" in XV Međunarodna konferencija OMC 2022, Zlatibor, 12-15. oktobar 2022., Jugoslovenski komitet za površinsku eksploataciju (2022)
-
Geneza i stratigrafija kvartarnih sedimenata Posavo-Tamnave
Petar Stejić (1997)Petar Stejić. Geneza i stratigrafija kvartarnih sedimenata Posavo-Tamnave, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1997
-
Mogućnost primene daljinske detekcije u hidrogeologiji karsta
Petar Milanović (1980)Petar Milanović. Mogućnost primene daljinske detekcije u hidrogeologiji karsta, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1980
-
Analiza primene potpornih konstrukcija kod saniranja nestabilnih terena
Petar Mitrović (1979)Petar Mitrović. Analiza primene potpornih konstrukcija kod saniranja nestabilnih terena, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1979
-
Geološko-tektonska građa i povijest razvoja vanjskih Dinarida i Jadrana
Petar Miljuš (1971)Petar Miljuš. Geološko-tektonska građa i povijest razvoja vanjskih Dinarida i Jadrana, Zagreb:JNA, 1971
-
Prilog proučvanju fizičko-mehaničkih osobina domaćih ugljeva i njihovoj tehničkoj klasifikaciji
Petar Jovanović (1964)Petar Jovanović. Prilog proučvanju fizičko-mehaničkih osobina domaćih ugljeva i njihovoj tehničkoj klasifikaciji, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1964
-
Prilog određivanja napona stenskog masiva pri rešavanju specifičnih problema u rudarstvu
Petar Milanović (1965)Petar Milanović. Prilog određivanja napona stenskog masiva pri rešavanju specifičnih problema u rudarstvu, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1965
-
Interakcija objekta i terena kao faktor racionalizacije potpornih konstrukcija
Petar Mitrović (1992)Petar Mitrović. Interakcija objekta i terena kao faktor racionalizacije potpornih konstrukcija, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1992
-
Hidrogeološke karakteristike tercijarnih basena u Srbiji južno od Save i Dunava
Petar Dokmanović (1996)Petar Dokmanović. Hidrogeološke karakteristike tercijarnih basena u Srbiji južno od Save i Dunava, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1996